![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Tillbaka till sökning
Ella och Maxinne - Frösakullsskolan
Översatt till danska av Mette HansenVikingarna var duktiga sjömän och båtbyggare. De kunde bygga sina skepp utan ritningar. Oftast tog det flera år att bygga ett skepp.
Vikingerne var dygtige sømænd og bådebyggere. De kunne bygge deres skibe uden tegninger. Normalt tog det flere år at bygge et skib.
Det vanliga vikingaskeppet var långskeppet. Det kunde vara 30 meter långt och hade en mast och ett stort segel. Om det hade ett djurhuvud i fören kallades det för ett drakskepp.
Det sædvanlige vikingeskib var langskibet. Det kunne være 30 meter langt og have en mast og et stort sejl. Hvis det havde et dyrehoved i stævnen, blev det kaldt et drageskib.
Vikingarna byggde också mindre handelsskepp som var breda med plats för mycket varor. Man hade inga roddare utan kunde segla med bara några sjömän. Ett sådant skepp kallades för knarr.
Vikingerne byggede også mindre handelsskibe, der var brede med plads til masser af varer. De havde ingen roere og kunne sejle med få sømænd. Sådan et skib blev kaldt en knarr (kølbåd).
På relingens utsida hängde vikingarna sina sköldar och i aktern satt en stor åra som användes som roder. Vikingarna gav gärna sina skepp ett namn. Ett av de mest berömda är “Ormen Långe”, som tillhörde kung Olav Tryggvesson av Norge.
På ydersiden hængte vikingerne deres skjolde og i agterstavnen var der en stor åre, der blev brugt som ror. Vikingerne kunne godt lide at give deres skibe et navn. En af de mest berømte er “Ormen Lange”, som tilhørte kong Olav Tryggvesson af Norge.
Vikingarna styrde sina skepp efter stjärnorna och solen. Deras skepp hade nästan ingen köl så de kunde segla på grunt vatten. Detta gjorde det lätt för vikingarna att göra överraskande anfall.
Vikingerne styrede deres skibe efter stjernerne og solen. Deres skibe havde næsten ingen køl, så de kunne sejle på lavt vand. Dette gjorde det nemt for vikingerne at lave overraskelsesangreb.
Vikingarna från Norge och Danmark seglade oftast västerut mot Irland, England och Frankrike. Vikingarna från Sverige seglade oftast österut och följde floderna in i Ryssland och Turkiet.
Vikingerne fra Norge og Danmark sejlede for det meste vestpå mod Irland, England og Frankrig. Vikingerne fra Sverige sejlede oftest mod øst, og fulgte floderne ind i Rusland og Tyrkiet.
Den norska vikingen Floke upptäckte en isig ö ute i Atlanten. Det nya landet fick namnet Island. Snart flyttade många norska vikingar till Island.
Den norske viking Floke opdagede en iskold ø ude i Atlanten. Det nye land fik navnet Island. Snart flyttede mange norske vikinger til Island.
Erik Röde blev dömd att lämna Island. Han seglade västerut med sin familj och fann ett nytt land. Landet fick namnet Grönland.
Erik den Røde blev dømt til at forlade Island. Han sejlede vestpå med sin familie og fandt et nyt land. Landet fik navnet Grønland.
Erik Rödes son Leif Eriksson seglade långt västerut från Grönland. Till slut nådde de fram till Nordamerika. Leif kallade landet för Vinland.
Erik den Rødes søn Leif Eriksson sejlede vestpå fra Grønland. Til sidst nåede de frem til Nordamerika. Leif kaldte landet for Vinland.
Under vikingarnas resor ställde de till med mycket elände, men de gjorde också bra saker. De mötte andra människor som de handlade med och på många ställen stannade vikingarna kvar och bildade kolonier som växte till städer.
Under vikingernes rejser forårsagede de en del elendighed, men de gjorde også gode ting. De mødte andre mennesker, som de handlede med, og mange steder blev vikingerne og dannede kolonier, som voksede til byer.
Hvad synes du er mest spændende ved vikingernes rejser?