![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Tillbaka till sökning
Marija Vaičiulytė, Austė Zaleckaitė
Översatt till danska av Marija Vaičiulytė, Austė Zaleckaitė - Vilniaus Simono Daukanto gimnazijaDainų šventė - tai tradicinė dainų ir šokių šventė. Pirmoji Lietuvos Dainų šventė įvyko 1924 m. Kaune. Joje dainavo 77 chorai, susirinko 50 tūkstančių klausytojų.
Sangfestivalen er en traditionel sang og dansefestival. Den første litauiske sangfestival fandt sted i 1924. Der samledes 77 kor med 50.000 tilhørere.
Siden da er Sangfestivalen blevet en tradition og afholdes hvert fjerde år.
Į Baltijos šalis dainų švenčių tradicija atėjo per Baltijos vokiečius – pirmiausia į Estiją (1869 m., Tartu), Latviją (1873 m., Ryga), kiek vėliau – ir į Lietuvą.
Traditionen for sangfestivaler i de baltiske lande kom med tyskerne - først til Estland (Tartu, 1869), Letland (Riga, 1873) og senere til Litauen.
Po Antrojo pasaulinio karo Lietuva pateko į Sovietų Sąjungos sudėtį. Šalyje prasidėjo represijos, tūkstančiai valstybės, kultūros, meno veikėjų buvo ištremti į atokią Rusijos sritį – Sibirą, kur daugelis žuvo.
Efter 2. Verdenskrig blev Litauen en del af Sovjetunionen. Undertrykkelsen begyndte i landet og tusindvis af statslige, kulturelle og kunstneriske personer blev deporteret til et fjerntliggende område i Rusland, Sibirien, hvor mange blev dræbt.
Nepaisant to, 1946 m. vėl atgaivinta Dainų šventės tradicija. Dainų šventė buvo lietuvių vienybės ir papročių puoselėjimo simbolis.
Ikke desto mindre var Sangfestivalen i 1946 et symbol til at fremme litauisk enhed og traditioner.
Nuo 1950 m. Dainų šventę papildė Šokių diena. Šokių kolektyvai iš visos Lietuvos šoka lietuvių liaudies šokius.
Siden 1950 er Sangfestivalen blevet suppleret af Dansens Dag. Dansegrupper fra hele Litauen danser litauiske folkedanse.
Liaudies šokiais ir dainomis garsinamas savas kraštas, išreiškiamas tautos charakteris, istorija, tikėjimas, gyvenimo būdas, net supanti gamta.
Folkedans og sange priser landet og udtrykker nationens karakter, historie, tro, levevis, ja, selv den omgivende natur.
Dainų šventės metu paprastai dėvimi tautiniai drabužiai. Kiekvienam iš Lietuvos etnografinių regionų būdingi skirtingi rūbai.
Folkedragter bliver ofte båret under sangfestivalen. Hver region i Litauen har deres eget tøj - forskelligt fra andre.
Ansamblių vakaras žiūrovų labai mėgstamas, kadangi ansamblių vakare dalyvauja vidutiniškai 3 tūkstančiai atlikėjų. Vieną ansamblį gali sudaryti nuo 10 iki 70 narių.
Orkestrenes aften er meget populær blandt publikum, da orkestrenes aften i gennemsnit overværes af 3000 kunstnere. Et ensemble kan bestå af 10 til 70 medlemmer.
2003 m. Estijos, Latvijos ir Lietuvos dainų ir šokių švenčių tradiciją bei simboliką UNESCO pripažino žmonijos kultūros paveldo šedevru.
I 2003 blev traditionen og symbolikken ved de estiske, lettiske og litauiske sang- og dansefestivaler anerkendt af UNESCO som en verdens kulturarv.
Taip pat vyksta moksleivių, Pasaulio lietuvių, Baltijos šalių studentų dainų ir šokių šventės. Studentų šventė vadinama „Gaudeamus“.
Der findes også en sang- og dansefestivaler for litauiske og baltiske skolebørn og studerende. Festivalen hedder Gaudeamus.
Dainų šventė - tai svarbiausias Lietuvos kultūros įvykis, jungiantis visas kartas, stiprinantis Lietuvos vieningumą ir garsinantis ją visame pasaulyje.
Sangfestivalen er den vigtigste kulturelle begivenhed i Litauen, der forener alle generationer, styrker Litauens enhed og ærer den over hele verden.
2024 m. Dainų šventė minės jubiliejinį šimtąjį gimtadienį. Ar esate girdėję, kaip skamba choras, kuriame – 20 tūkstančių dainininkų? Ar kada matėte, kaip vieną šokį atlieka daugiau nei 9 tūkstančiai šokėjų?
I 2024 fejrede Sangfestivalen sin 100 års fødselsdag. Har du hørt lyden af et kor på 20.000 sangere? Har du nogensinde set mere end 9.000 dansere udføre én dans?