![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Aftur í leit
Åk 3 på Frösakullsskolan
þýtt á elfdælska frá Skaulkrippum ą̊ Övdalsskaulam 4-6På sommaren bor blåmesen i skogen och på vintern ser du den vid fågelbordet. Den kan lägga 16 ägg. Blåmesen äter frön, larver och insekter.
Um såmårn byddjer blåmįesaðn auti raisę og um wittern sir du an nest fugelbuordę. An kann legg sjäkstą̊ egg. Blåmįesaðn jät frienę, makką og insektär.
Talgoxen är en vanlig fågel som äter talg, frön och insekter. Den lägger 8-10 ägg. Talgoxen är lätt att känna igen på sin gula väst.
Tjyötmaundjin ir ien wanlin fugel so jät tå’n, frienę og insektär. An legg frą̊ ått upi tiu egg. Tjyötmaundjin ir litt kennas wið ą̊ guolwestn senn.
Domherren bor långt inne i skogen på sommaren. Hanen är röd på bröstet och svart på huvudet. Domherren äter knoppar, frön och bär.
Aurweðersfugeln byddjer launggt ini raisę um såmårn. Kalln ir roð um bresteð og swart upą̊ skollam. Aurweðersfugeln jät knuppą, frienę og berę.
Gråsparven är grå på huvudet. Gråsparven äter frön och insekter. Gråsparven lägger 4-8 ägg. Den lever i stora flockar med pilfinken.
Gråtiuovin ir grår upą̊ skollam. Gråtiuovin jät frienę og insektär. Gråtiuovin legg frą̊ fiuorum upi åtta egg. An liv i lag min pilfintjem i sturum uopum.
Kråkan har en grå kappa med svarta armar. Kråkan kallas också gråkappa. Kråkan äter oftast andra ägg och ungar.
Kråką ar ien grå kapp min swartum armum. Kråką kolles og gråkappą. Kråką jät kringgt oðrumes egg og ungga.
Skatan bygger sitt bo i samma träd år efter år. Den vill bo nära oss människor. Skatan äter insekter, mask, bär, fågelägg och matrester. Den tycker om saker som glänser.
Stjierę byddjer bu’tt sett i summu trai wert år. Ą̊ will byddj nęr fuotję. Stjierę jät insektär, makką, berę, fugeleddję og lievur. Ą̊ tyttjer um sakär so blaintja.
Sädesärlan kommer i april. Sädesärlan äter insekter. Den bor i norra Afrika på vintern. Den har en svart haklapp och en lång stjärt som den vippar på.
Tranesslą kumb i april. Tranesslą jät insektär. Ą̊ byddjer i Afrik um wittern. Ą̊ ar ien swartan digellapp og ien launggan styört so ą̊ wipper min.
Svanen kan väga 12 kg. Svanen finns både i sjöar och i havet. Svanen äter växter och alger som de plockar på botten. På hösten flyttar svanen till södra Sverige.
Swanę kann wegå tolv tjilu. Swanę ir boð auti sjuum og autą̊ avį. Swanę jät wekstär og algär so ą̊ fið att niðą̊ buottnem. Um ostn flytter swanę suði Swerre.
Staren kommer i mars. Staren är svart med ljusa prickar. Staren äter mask, bär, frön och insekter. Den bor i England på vintern.
Starin kumb i mars. Starin ir swart min liuosum prikkum. Starin jät makką, berę, frienę og insektär. An byddjer i Ainggland um wittern.
Gråtruten liknar fiskmåsen. Gråtruten äter fisk och smådjur. På hösten flyttar den till västra Europa, men många stannar kvar i Sverige.
Gråtrautn laikner dritmåsn. Gråtrautn jät fistjin og smą̊krytyrę. Um ostą flytter an weståni Euruopa, men mikkler stą’n kwer i Swerre.
Fiskmåsen bor tillsammans i stora grupper, gärna vid havet. Fiskmåsen äter fisk, mask och insekter. På hösten flyttar den till västra Europa, men många stannar kvar i Sverige.
Dritmåsn byddjer i lag i sturum uopum, djenn nest avį. Dritmåsn jät fistjin, makką og insektär. Um ostn flytter an weståni Euruopa, men mikkler stą’n kwer i Swerre.
Gräsanden finns i sjöar, i havet och i dammar i våra parker. Honan är spräcklig för att inte synas när hon ruvar på sina 8-15 ägg. Gräsanden äter växter och smådjur i vattnet.
Blåsknaipin ir i sjuum, auti avį og i dammum i parkum ųorum. Kelindję ir sprekklug fer tä gem sig dar ą̊ ligg ą̊ eggum sainum. Ą̊ legg millą̊ ått og femtą̊ egg. Blåsknaipin jät wekstär og smą̊krytyrę i wattnę.
Göken kommer i maj från Afrika där den bor på vintern. Honan lägger sina ägg i andra fåglars bon. Vi ser den sällan men hör den ofta. Göken ropar ko ko.
Gukku kumb i maj frą̊ Afrik dar an byddjer um wittrą. Kelindję legg eddję sainų i oðrum fuglumes buum. Sją̊um it an so kringgt men kringgt ärum wįð an. Gukku yöper ko ko.