![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Aftur í leit
Frösakullsskolan
þýtt á danska frá Mette HansenSlutet av järnåldern kallar vi för Vikingatiden. Den tiden är cirka år 850 - 1050 e.Kr. Vikingarna fanns i Sverige, Danmark och Norge.
Vi kalder slutningen af jernalderen for vikingetiden. Den tid er omkring 850-1050 e.Kr. Vikingerne var i Sverige, Danmark og Norge.
Ordet viking har man funnit på runstenar från den här perioden. På fornnordiska betyder ordet viking pirat eller plundrare. De flesta människor kallade sig inte så, utan levde ett fredligt liv.
Ordet viking har man fundet på runesten fra denne periode. På oldnordisk betyder ordet viking, pirat eller nogen der plyndrer. De fleste mennesker kaldte sig ikke det, men levede et fredeligt liv.
I Sverige var de flesta bönder och handelsmän. De levde ett hårt liv i mindre byar som bestod av 5-6 långhus eller mindre hus. Ju större långhus man hade desto rikare var man.
I Sverige var de fleste landmænd og handelsmænd. De levede et hårdt liv i mindre byer, som bestod af 5-6 langhuse eller mindre huse. Jo større langhus man havde, jo rigere var man.
Hövdingen var den som bestämde i byn. För att dryga ut sin inkomst reste vikingarna till olika delar i Europa. Man handlade med varor men reste också för att härja och plundra.
Det var høvdingen, som bestemte i landsbyen. For at øge deres indkomst rejste vikingerne til forskellige dele af Europa. De handlede med varer, men rejste også for at hærge og plyndre.
Spjut och yxor var vanliga vapen under vikingatiden. Svärd användes mestadels av högre rankade krigare. Vikingarna blev kända för sitt brutala sätt att kriga utan rädsla.
Spyd og økser var almindelige våben i vikingetiden. Sværd blev mest anvendt af højere rangerede krigere. Vikingerne blev kendt for deres brutale krigsmåde uden frygt.
Vikingatidens kvinnor var jämbördiga med männen. De kunde vara husmor, prästinna, hantverkare eller gårdens överhuvud. De kunde också vara krigare och var kända som sköldmöer.
Vikingetidens kvinder var ligestillet med mænd. De kunne være husmødre, præstinder, håndværkere eller gårdens overhoved. De kunne også være krigere og var kendt som skjoldmøer.
Vikingar tillfångatog och sålde slavar som fick göra det hårdaste arbetet ute på fälten. Slavarna hade inga rättigheter och var jämförbara med boskap.
Vikinger fangede og solgte slaver, som skulle gøre det hårdeste arbejde ude på markerne. Slaverne havde ingen rettigheder og kunne sammenlignes med kvæg.
Vikingarnas skrivtecken kallas för runor. Oftast skrevs runor på trä och stenar, som restes till minne av döda personer. Vikingatidens runalfabet hade 16 tecken.
Vikingernes skrifttegn kaldes for runer. Oftest blev der skrevet runer på træ og sten, som blev rejst til minde af de døde personer. Vikingetidens runealfabet havde 16 tegn.
Vikingarnas gudar kallas asar och man trodde på flera gudar. Man trodde på Oden, Tor, Loke och Freja som man offrade till. Asatron försvann när vikingarna blev kristna.
Vikingernes guder kaldes aser, og man troede på flere guder. De troede på Odin, Thor, Loke og Freja, som de ofrede til. Asatroen forsvandt, da vikingerne blev kristne.
När en viking dog, brändes de på bål tillsammans med gåvor och mat. Man trodde att bara en modig viking kom till Valhall, gudarnas boning, efter sin död. Om en viking dog i duell så hade släktingar rätt att ge igen.
Når en viking døde, blev de brændt på bålet sammen med gaver og mad. Man mente at kun en modig viking kom til Valhal, gudernes bolig, efter man var død. Hvis en viking døde i kamp, havde slægtninge ret til at gøre gengæld.
Vad tycker du är mest spännande med Vikingatiden?
Hvad synes du, er mest spændende ved vikingetiden?