![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Tilbage til søgning
Henry Lepmets, Aksel Tammann, Keijo Vasar
Oversat til litauisk af Domanto MakaveckoHapsalu yra nedidelis miestelis vakarų Estijoje, prie Baltijos jūros. Hapsalu gyvena apie 9400 žmonių.
Haapsalu on kuurortlinn. 2019. aastal külastas Haapsalut 245000 turisti. Nad tulid enamasti Saksamaalt, Soomest ja Venemaalt.
Hapsalu yra kurortas. 2019 m. Hapsalu aplankė 245 000 turistų. Daugiausia jų atvyko iš Vokietijos, Suomijos ir Rusijos.
Haapsalus leiab ilusaid tänavaid, palju puitmajasid ja pika promenaadi. Linn on väga vaikne ja seal on hea elada.
Hapsalu yra gražių gatvių, daug medinių namų ir ilga pakrantės promenada. Miestelis labai ramus ir jame malonu gyventi.
Haapsalu on kuulus oma ravimuda poolest. Carl Abraham Hunnius hakkas kasutama muda ravi eesmärgil 1825. aastal.
Hapsalu garsėja gydomuoju purvu. 1825 m. Karlas Abrahamas Hunijus pradėjo naudoti molį gydymo tikslais.
Haapsalu kuursaal on ainus algupärasel kujul säilinud kuursaal Eestis. Kuursaal ehitati 20. sajandi alguses. Täna tegutseb kuursaalis suverestoran ja toimuvad kontserdid.
Hapsalu SPA centras yra vienintelis SPA centras Estijoje, išsaugojęs savo pirminę formą. Jis buvo pastatytas XX a. pradžioje. Šiandien SPA centre veikia vasaros restoranas ir koncertų salė.
Haapsalu raudteejaam tegutses aastatel 1905 kuni 2004. Raudteejaamal oli 20. sajandi aluguses Euroopa pikima katusega perroon (216 meeter). Praegu asub raudteejaama hoones Eesti Raudteemuuseum ja Haapsalu bussijaam.
Hapsalu geležinkelio stotis veikė 1905-2004 m. XX a. pradžioje stotis turėjo ilgiausią Europoje dengtą peroną (216 m). Šiandien pastate įsikūręs Estijos geležinkelių muziejus ir Hapsalu autobusų stotis.
Haapsalu piiskopilinnuses elab Eesti kuulsaim kummitus, Valge Daam. Täiskuuga võib augustikuus näha Valge Daami kuju toomkiriku ristimiskabeli aknal.
Hapsalu vyskupo pilyje gyvena garsiausias Estijos vaiduoklis - Baltoji dama. Rugpjūčio mėnesį per mėnulio pilnatį Baltoji dama pasirodo pilies bažnyčios krikštyklos lange.
Legend räägib, et keskajal ükski naisterahvas ei tohtinud linnuses viibida. Juhtus aga nii, et üks toomhärra tõi ühe tüdruku salaja kloostrisse. Kui see välja tuli, müüriti neiu ristimiskabeli seina.
Pasak legendos, viduramžiais nė vienai moteriai nebuvo leidžiama apsistoti vyskupo pilyje. Tačiau atsitiko taip, kad kažkas slapta su savimi pasiėmė merginą. Kai tai buvo pastebėta, mergaitė buvo įmontuota į krikštyklos sieną.
Haapsalu sall on pitskoeline peenvillane rätik. Haapsalu salli ajalugu ulatub 19. sajandi esimesse poolde. Ajal, kui mehed olid merel, muutus kudumine perekondadele väga oluliseks lisasissetuleku allikaks.
"Hapsalu šalis" yra plona vilnonė skarelė su nėriniais. Šalio istorija siekia XIX a. pirmąją pusę. Kai vyrai būdavo jūroje, nėrimas tapdavp labai svarbiu papildomu pajamų šaltiniu šeimoms.
Haapsalus leiab Ilon Wiklandi järgi nime saanud Iloni Imedemaa. Ilon Wikland on rootsi illustreerija, kes lapsena elas Haapsalus. Ta on tuntud Astrid Lindgreni raamatute illustreerijana.
Hapsaloje yra Ilonos pramogų parkas pavadintas Ilonos Vikland garbei. Ji buvo švedų iliustratorė, vaikystėje gyvenusi Hapsalu ir žinoma kaip Astridos Lindgren knygų iliustratorė.