![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Tilbage til søgning
Inga Anna Karin Buljo Áhren jïh Anita Dunfjeld-Aagård - Snåasen skuvle
Oversat til svensk af klass 4 på Frösakullsskolan (F10) & Eva-Lotta BerntssonÅvtesne saemieh Nöörjesne, Sveerjesne, Soemesne jïh Russlaantesne sjïere saemien jaahkoem utnin. Båeries saemien religijovne lij eatnamasse gorreldamme.
Tidigare hade samerna i Norge, Sverige, Finland och Ryssland en egen samisk religion. Den gamla samiska religionen var nära anknuten till naturen.
Saemieh vïenhtin gaajhke eatnamisnie goh vaerieh, gierkieh, jaevrieh jïh moerh sealoem utnin.
Samerna trodde att allt på jorden som fjäll, stenar och träd hade en själ.
Dah vïenhtin veartene ovmessie daltesinie juakeme. Bijjemes elmie gusnie bijjemes jupmelh, gaskemes almetji jïh voejkeni veartene, jïh vöölemes Saajveaajmoe gåabph almetjh böötin gosse sealadamme.
De trodde att världen var uppdelad i olika delar. Högst upp var himlen där de övre gudarna bodde, i mitten var människorna och andarna och längst ner var den underjordiska världen. Människor kom dit när de dog.
Raejrie, biejjie, bïegke jïh jeatjah eatnemen faamoeh lin jupmelh. Jupmelh meehtin almetjidie viehkiehtidh vg. gööleminie, vijreminie jïh goh almetjh reakadin jïh sealadin.
Åskan, solen, vinden och andra jordiska krafter var gudar. Gudarna kunde hjälpa människor med fiske, jakt och när människor föddes och dog.
Biejjie tjoevkem jïh baahkem vadta. Dan åvteste vihkele gaajhkide mah jielieminie. Biejjie stööremes eatnemen faamoe jïh iktegisth vihkele orreme saemide. Vaajesh soptsestieh saemieh biejjien maanah.
Solen ger ljus och värme. Den är därför viktig för allt som lever. Solen är den största och viktigaste jordiska kraften som alltid har varit viktig för samerna. Sägnen förtäljer att samerna är solens barn.
Maadteraahka vihkele jupmele mij abpe siebriedahkem vaarjeli. Dan leah golme dakterh. Saaraahka viehkiehti gosse maanah reakasovvin. Joeksaahka vijreminie viehkiehti jïh meehti boernesem jarkelidh guktie baernie reakasovvi. Oksaahka gåetien oksh jïh tjidtjetje-guaktah vaarjeli.
Maadteraahka, urmodern, tog hand om hela samhället. Hon hade tre döttrar. Saaraahka hjälpte till under födseln. Joeksaahka hjälpte till under jakten och hon kunde ändra fostrets kön så att en pojke föddes. Oksaahka vaktade in- och utgång, och hon skyddade mor och barn efter födseln.
Gosse almetjh sealadin, vïenhtin Saajveaajmose böötin. Saajveaajmoe lij ånnetji goh mijjen veartene barre sagki buerebe jïh tjaebpebe.
När människor dog, trodde de att de kom till den underjordiska världen. Det var nästan som vår värld bara att det var mycket bättre och finare där.
Nåejtie lij almetji jïh jupmeli gaskem. Dïhte almetjh jealadehti, jupmelidie sjïeledi, nåajtoeji jïh meevri. Nåejtie meehti aaj Saajveaajmose vuelkedh raerien mietie gihtjedh.
Noiden, den samiska shamanen, var mellan människor och gudar. Han botade, offrade till gudarna och kunde förutsäga och använda trumman (runebomma). Han kunde också åka till underjorden för att be om råd.
Gievrie, vietjere jïh viejhkie lin nåejtien dïrregh gosse edtji nåajtodh, meevredh jïh Saajveaajmose vuelkedh. Men sïejhme almetjh meehtin aaj gievriem utnedh, nuhtjedh, jïh numhtie vuejnedh guktie vijreme sjïdti jallh gåabph edtjin juhtedh.
Trumman, hammaren och mässingvisaren var Noidens verktyg när han skulle spå, trumma och resa till underjorden. Men vanligt folk kunde också använda trumman för att se hur jakten skulle gå eller vart de skulle flytta.
Ij naan gievrie seammalaakan, men maehtebe vuejnedh jis gievrie lea åarjelsaemien, julevsaemien jallh noerhtesaemien dajveste.
Inga trummor är lika, men vi kan se om det kommer från sydsamiskt, lulesamiskt eller nordsamiskt område.
Gievrine guvvieh ovmessie jupmelistie, juvrijste, vïnhtsijste, giedtijste, gåetijste jïh vielie.
Trumman har bilder på olika gudar, djur, renstaket, kåta, hus och mycket mer.
Saemieh jupmelidie sjïeledin guktie dah edtjin gïemhpes årrodh jïh almetjidie viehkiehtidh. Sjïelemesijjieh meehtin årrodh vg. stoerre loedtehke gierkieh, svaalkh, såålh, plaassah jïh gaaltijh.
Samerna offrade till gudarna så att gudarna skulle vara snälla och hjälpa folket. Offerplatserna kan t.ex. vara stora kluvna stenar, sprickor, öar, stenar som sticker ut från vattnet och vattenkällor.
Meehtin aaj gåetesne sjïeledidh. Desnie sjïere nyjsenæjjah sjïeledin jïh sjïere Saaraahkese mij lij reakeds-jupmele. Saaraahka aernien nuelesne årroeji. Oksaahka oksen nuelesne jïh Joeksaahka dennie båassjosne, aejlies sijjie sisnjemes gåetesne.
De kunde också offra hemma i kåtan. Här var det särskilt kvinnorna som offrade till födelsegudinnan Saaraahka. Hon bodde under eldstaden. Oksaahka bodde under tröskeln och Joeksaahka, jaktgudinnan, bodde under den heliga platsen djupt inne i kåtan.
Man åvteste vïenhth mijjieh jiehtebe saemien båeries religijovne eatneme-religijovne?
Varför tror du att vi säger att samernas gamla religion var en naturreligion?