![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Tilbage til søgning
Mette Hansen
Oversat til færøsk af Asta WollesEgtvedpigen levede i bronzealderen, som er perioden mellem stenalderen og jernalderen. Bronzealderen i Danmark var fra år 1700-500 f.Kr.
Egtvedgentan livdi í bronsuøldini, sum er tíðarskeiðið millum steinøld og jarnøld. Í Danmark var bronsuøld frá 1700-500 f.Kr.
I 1921 var landmand Peter Platz ved at fjerne resterne af en høj på sin mark. Her fandt han en gammel træstamme.
Í 1921 fekst bóndin Peter Platz við at beina ein heyggj burtur á bønum hjá sær. Tá fann hann ein gamlan viðarbul.
Peter Platz kontaktede Nationalmuseet i København. Der kom en arkæolog og undersøgte fundet. Kisten og indholdet blev sendt til Nationalmuseet, hvor man kan se Egtvedpigen i dag.
Peter Platz setti seg í samband við tjóðarsavnið í Keypmannahavn. Ein fornfrøðingur kom á staðið at kanna lutin.Kistan og tað, sum var í henni, varð sent á tjóðarsavnið, har fólk kunnu fara at síggja Egtvedgentuna.
Træstammen viste sig at være en kiste. Kisten var beklædt med et koskind og man kunne se en piges hår og tøj. Hendes tænder viste, at Egtvedpigen var ca.17 år, da hun døde.
Tað vísti seg, at viðarbulurin var ein kista. Hon var klødd við neytaskinni, og hár og klæði hjá eini gentu kundu enn síggjast. Á tonnunum sást, at Egtvedgentan var um 17 ára gomul, tá hon doyði.
Egtvedpigen havde en kort brun bluse på og en slags nederdel, som var lavet af en masse snoede tråde. Det var altsammen lavet af uld.
Egtvedgentan var ílatin eina stutta, brúna blusu og eitt skjúrt, sum var úr eini rúgvu av tvinnaðum træðrum. Alt var gjørt burtur úr ull.
Om maven havde hun et vævet uldbælte med en bronzeskive, som engang havde strålet som solen.
Hon hevði eitt vovið ullbelti um miðjuna við eini bronsuskivu, sum einaferð hevði glampað sum sólin.
Udover Egtvedpigens hår og tøj var der også en ørering og armringe af bronze i kisten. Der var også rester af en drik og en røllikeblomst med i kisten.
Umframt klæðini og hárið hjá Egtvedgentuni var eisini ein oyraringur og armbond úr bronsu í kistuni. Ein rølikur og leivdir av einum drykki vóru eisini í kistuni.
Hun kaldes for Egtvedpigen, fordi hendes gravhøj lå ved byen Egtved i Jylland. En ny gravhøj blev opbygget i Egtved i 1980 på det sted, hvor højen var blevet gravet væk.
Gentan verður kallað Egtvedgentan, tí gravheyggurin, har hon var funnin, var við býin Egtved í Jútlandi. Í 1980 varð ein nýggjur heyggur bygdur í Egtved á tí staðnum, har gravheyggurin hevði verið.
Der er en lille udstilling ved siden af højen, som fortæller om fundet af Egtvedpigen, og her kan man se både en kopi af hendes tøj og af egetræskisten.
Ein lítil framsýning er at finna við síðuna av heygnum. Har verður greitt frá, um hvussu gentan varð funnin. Eisini ber til at síggja eitt kopi av klæðunum hjá henni eins og av kistuni úr eikiviði.
Egtvedpigen har sin egen dag hvert år i maj. Hun mindes i Egtved og der arrangeres forskellige historiske aktiviteter i byen.
Hvørt ár í mai er ein dagur í Egtved, har tey minnast gentuna. Fleiri søgulig tiltøk eru á skránni hendan dagin.