![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Aftur til leiting
Kirkkokadun koulu, Erdal Ungdomsskole, Søndermarksskolen, Skúlin við Streymin, Brattebergsskolan - Unge sprogpiloter i Norden, Nurmes 2024
Týtt: Skúlin við Streymin - Unge sprogpiloter i Norden, Nurmes 2024Pohjoismaat ovat maailman tasa-arvoisimpia maita. Miesten ja naisten välinen ero on pienentynyt useiden vuosien ajan. Se on lisännyt maiden taloutta ja hyvinvointia. On kuitenkin edelleen suuria eroja ja haasteita, joista voit lukea täältä. Kirja on kirjoitettu “Unge sprogpiloter i Norden” jotka nuoret ovat kirjoittaneet sekä äänittäneet.
Nordurlond eru millum tey mest javnstillaðu londini í heiminum. Í fleiri ár er munurin millum menn og kvinnur minkaður, sum er við til at styrkja búskapin og vælferðina í londunum. Enn eru tó fleiri munir og avbjóðingar, sum tú kanst lesa um her. Bókin er skrivað vid støði í næmingaframløgum frá verkætlanini “Unge sprogpiloter i Norden”. Næmingarnir hava samstarvað um at umseta og lesa tekstirnar.
Palkka ja työ
Kaikissa Pohjoismaissa miesten ja naisten keskipalkoissa on edelleen suuri ero. Se on keskimäärin 15,4%.
Løn og arbeiði
Í Norðurlondum er enn stórur munur á miðallønini hjá monnum og kvinnum. Í Norðurlondum er munurin í miðal 15,4%.
Naiset työskentelevät keskimäärin enemmän hoitoaloilla ja esimerkiksi opettajina ja sairaanhoitajina. 97% tanskalaisista sairaanhoitajista on naisia. Tanskassa kyseisten töiden palkat ovat alhaisia verrattuna siihen mitä miehet tienaavat. Suurin osa johtajista ja pomoista ovat miehiä.
Kvinnur arbeiða í størri mun innan umsorgan og røkt t.d. námsfrøði og sjúkrarøkt. 97% av sjúkrarøktarfrøðingunum í Danmark eru kvinnur. Lønin er lægri samanborið við tað, nógvir menn tjena. Stjórar og leiðarar eru í flestu førum menn.
Politiikka ja valta
Pohjoismaissa on vallinnut demokratia jo pitkään. Naiset saivat äänioikeuden paljon myöhemmin kuin miehet. Tanskassa Naiset saivat äänioikeuden vasta 1915 ja vaaleissa on aina valittu enemmän miehiä kuin naisia. 2000 luvulta lähtien politiikassa on valittu useita vahvoja naisia roolimalleiksi.
Politikkur og vald
Demokrati hevur verið í Norðurlondum í fleiri ár. Kvinnur fingu valrætt seinni enn menn. Í Danmark fingu kvinnur valrætt í 1915 og fleiri menn enn kvinnur eru vald. Men síðani ár 2000 hava fleiri sterkar kvinnur verið fyrimyndir í politikki.
Kaikki tarvitsevat poliittisia esikuvia. Sen takia oli tärkeää että Tanskassa valittiin ensimmäinen naispääministeri vuonna 2011. Suomi sai naispresidentin, Tarja Halosen vuosiksi 2000-2012. Myös Sanna Marin sai suuren suosion hänen ollessaan pääministerinä.
Øll hava brúk fyri fyrimyndum innan politikk. Tað hevði týdning, tá Danmark fekk fyrsta kvinnuliga forsætisráðharran í 2011. Tarja Halonen gjørdist kvinnulig Løgtingsforskvinna í Finnlandi í 2000-2012 og Sana Marin gjørdist forsætisráðharri í 2019. Marita Petersen gjørdist føroyskur løgmaður í 1993.
Asevelvollisuus
Armeijassa useiden vuosien aikana vain miehillä on ollut asevelvollisuus ja naisten on ollut vaikeampi tehdä sotilasuraa. Yhä useammat naiset pääsevät nyt osaksi asevoimia.
Verjuskylda
Í fleiri ár hava bert menn havt verjuskyldu í herinum. Hjá kvinnum hevur verið torførari at sleppa í herin.
Naisten asevelvollisuus otettiin käyttöön Norjassa vuonna 2015 ja Ruotsissa vuonna 2017. Tällä hetkellä myös Tanskan hallitus työskentelee jotta miehillä ja naisilla olisi tasavertaiset mahdollisuudet ja että naisilla olisi paremmat olosuhteet maassa.
Í Noregi fingu bæði kyn verjuskyldu í 2015. Í Svøríki fingu kvinnur verjuskyldu í 2017. Í løtuni arbeiðir Danmark eisini fyri javnstøðu hjá bæði mannfólki og konufólki og trygd fyri, at kvinnur fáa betri treytir í landinum.
Koulutus
Pohjoismaissa jokaisella on sukupuolesta, uskonnosta ja seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta sama oikeus ilmaiseen koulutukseen. Pojat ja tytöt eivät kuitenkaan pärjää koulussa yhtä hyvin. Tytöt saavat paremmat arvosanat kuin pojat useimmissa aineissa kaikissa Pohjoismaissa.
Útbúgving
Í Norðurlondunum hava øll, uttan mun til kyn, átrúnað og seksualitet líka rætt til ókeypis útbúgving. Hóast hetta klára dreingir og gentur seg ikki líka væl í skúlanum. Gentur fáa betri karakterir enn dreingir í flestu lærugreinunum í øllum Norðurlondum.
Pohjoismaissa naiset suorittavat korkeakoulututkintoa enemmän kuin miehet. Suomessa akateemisen tutkinnon on suorittanut 59% naisista ja 41% miehistä. Muiden maiden tulokset näyttävät samansuuntaisilta.
Í Norðurlondunum taka fleiri kvinnur hægri útbúgving enn menn. Av teimum, ið taka akademiska próvtøku í Finnlandi eru 59% kvinnur og 41% menn. Tøl frá hinum Norðurlondunum vísa somu úrslit.
Päämääränä on että, liikuntarajoitteiset voisivat toimia työelämässä samalla tavalla kuin muut kansalaiset. Tänä päivänä ei vielä ylletä tälle tasolle pohjoismaissa.
Eitt mál er, at persónar, ið bera brek, skulu hava somu møguleikar fyri at fáa útbúgving og arbeiði, sum onnur í samfelagnum. Í dag er tað enn ikki javnt á hesum umráðunum í Nordurlondum.
Tasa-arvoinen kohtelu ei ole sama asia kuin tasa-arvo. Rampit, helpotetut kulkureitit, reunukset rapuissa ja muu välineistö voi auttaa liikuntarajoitteisten tasa-arvoistumista. Norjassa 104 tuhatta liikuntarajoitteista on ilman työtä.
Javnrættindi er ikki tað sama sum, at øll verða viðfarin eins. Rullistólarampur, føli-linjur og markeringar á gólvum og trapputrinum v.m. kann virka til frama fyri økt javnrættindi hjá fólki, ið bera brek. Í Noregi eru 104.000 fólk, ið bera brek, arbeiðsleys.
Kansallinen vähemmistö on yhteiskunnallinen vähemmistöryhmä, jolla on yhteinen uskonto, kulttuuri tai kieli, ja joka on asunut pitkään maassa. Kansallisella vähemmistöllä on oikeus puhua ja käyttää omaa kieltään arjessa, ja oikeus kouluttautua omalla kielellään.
Tjódarminnilutar
Ein tjóðarminniluti er ein minnilutabólkur í samfelagnum, ið hevur felags trúgv, mentan ella mál og sum hevur verið í landinum leingi. Ein tjóðarminniluti hevur rætt til at nýta egið mál í dagligdegnum og fáa útbúgving á egnum máli.
Pohjoismaissa on erilaisia kansallisia vähemmistöjä. Esimerkiksi Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa on juutalaisia, romaaneja, tataareja, kveenejä, ruotsinsuomalaisia, “tornedalsfinnar”. Saamelaiset ja inuiitit ovat statukseltaan alkuperäiskansoja.
Í Norðurlondum eru tjóðarminnilutar í ávikavist Finnlandi, Svøríki og Noregi. Jødar, rómverjar, sigøjnarar, skógarfinnar, finsk svenskarar, finsk karelar, svenskt finnar og tornadalbingar eru tjóðarminnilutar. Sámar og inuittar verða mett sum upprunafólk.