![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Aftur til leiting
Marija Vaičiulytė, Austė Zaleckaitė
Týtt: Helga Dögg SverrisdottirDainų šventė - tai tradicinė dainų ir šokių šventė. Pirmoji Lietuvos Dainų šventė įvyko 1924 m. Kaune. Joje dainavo 77 chorai, susirinko 50 tūkstančių klausytojų.
Sönghátíðin er hefðbundin söng og danshátíð. Fyrsta litháeska sönghátið var haldin 1924. Þar komu 77 kórar saman með um 50 þúsund áheyrendum.
Síðan þá er sönghátíðin hefð sem haldin er fjórða hvert ár.
Į Baltijos šalis dainų švenčių tradicija atėjo per Baltijos vokiečius – pirmiausia į Estiją (1869 m., Tartu), Latviją (1873 m., Ryga), kiek vėliau – ir į Lietuvą.
Hefð fyrir sönghátíðum í Baltnesku löndunum barst með Þjóðverjum - fyrst til Eistlands (Tartu, 1869), Letland (Riga, 1873) og síðar Litháen.
Po Antrojo pasaulinio karo Lietuva pateko į Sovietų Sąjungos sudėtį. Šalyje prasidėjo represijos, tūkstančiai valstybės, kultūros, meno veikėjų buvo ištremti į atokią Rusijos sritį – Sibirą, kur daugelis žuvo.
Eftir seinni heimsstyrjöldina var Litháen hluti af Sovétríkjunum. Kúgun var beitt og þúsundir ríkisstarfsmanna, menningar- og listafólk var flutt til fjarlægra staða í Rússlandi og Síberíu þar sem magir voru drepnir.
Nepaisant to, 1946 m. vėl atgaivinta Dainų šventės tradicija. Dainų šventė buvo lietuvių vienybės ir papročių puoselėjimo simbolis.
Þrátt fyrir þetta var sönghátíðin 1946 táknræn til að draga fram litháíska samstöðu og hefðir.
Nuo 1950 m. Dainų šventę papildė Šokių diena. Šokių kolektyvai iš visos Lietuvos šoka lietuvių liaudies šokius.
Frá 1950 hefur sönghátiðinni verið slegið saman við Dag dansins. Danshópar alls staðar frá Litháen dansa þjóðdansa.
Liaudies šokiais ir dainomis garsinamas savas kraštas, išreiškiamas tautos charakteris, istorija, tikėjimas, gyvenimo būdas, net supanti gamta.
Þjóðdansar og söngvar lofa landið og tjá einkenni þjóðarinnar, sögu, viðhorf, lífshætti og jafnvel náttúruna.
Dainų šventės metu paprastai dėvimi tautiniai drabužiai. Kiekvienam iš Lietuvos etnografinių regionų būdingi skirtingi rūbai.
Þjóðbúningar eru oft notaðir á sönghátíðinni. Hvert sveitarfélag hefur sinn búning - hver öðrum ólíkur.
Ansamblių vakaras žiūrovų labai mėgstamas, kadangi ansamblių vakare dalyvauja vidutiniškai 3 tūkstančiai atlikėjų. Vieną ansamblį gali sudaryti nuo 10 iki 70 narių.
Kvöld hljómsveitanna er mjög vinsælt meðal áhorfenda þar sem um 3000 listamenn koma fram. Hver hópur getur verið frá 10 til 70 manns.
2003 m. Estijos, Latvijos ir Lietuvos dainų ir šokių švenčių tradiciją bei simboliką UNESCO pripažino žmonijos kultūros paveldo šedevru.
Árið 2003 var hefð og tjáning eistnesku, lettnesku og litháísku söngva- og danshátíðanna viðurkennt af UNESCO og var sett á heimsminjaskrá.
Taip pat vyksta moksleivių, Pasaulio lietuvių, Baltijos šalių studentų dainų ir šokių šventės. Studentų šventė vadinama „Gaudeamus“.
Það eru líka til söng- og danshátíðir fyrir litháesk og baltísk skólabörn og nemendur. Hátíðin heitir Gaudeamus.
Dainų šventė - tai svarbiausias Lietuvos kultūros įvykis, jungiantis visas kartas, stiprinantis Lietuvos vieningumą ir garsinantis ją visame pasaulyje.
Sönghátiðin er mikilvægasti menningarviðburður í Litháen sem sameinar allar kynslóðir, styrkir samstöðuna og heiðrar hana um allan heim.
2024 m. Dainų šventė minės jubiliejinį šimtąjį gimtadienį. Ar esate girdėję, kaip skamba choras, kuriame – 20 tūkstančių dainininkų? Ar kada matėte, kaip vieną šokį atlieka daugiau nei 9 tūkstančiai šokėjų?
Árið 2024 fagnaði sönghátíðin 100 ára afmæli. Hefur þú heyrt kór með 20 þúsund meðlimum syngja? Hefur þú einhvern tímann sé 9 þúsund dansara dansa sama dansinn?