![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Aftur til leiting
Ella och Maxinne - Frösakullsskolan
Týtt: Helga Dögg SverrisdottirVikingarna var duktiga sjömän och båtbyggare. De kunde bygga sina skepp utan ritningar. Oftast tog det flera år att bygga ett skepp.
Víkingarnir voru duglegir sjómenn og bátasmiðir. Þeir gátu byggt skip án teikninga. Það tók oftast mörg ár að smíða hvert skip.
Det vanliga vikingaskeppet var långskeppet. Det kunde vara 30 meter långt och hade en mast och ett stort segel. Om det hade ett djurhuvud i fören kallades det för ett drakskepp.
Hið hefðbundna víkingaskip var langskip. Það gat verið um 30 metra langt, hafði mastur og stórt segl. Ef það hafði dýrshaus í stafni kallaðist það drekaskip.
Vikingarna byggde också mindre handelsskepp som var breda med plats för mycket varor. Man hade inga roddare utan kunde segla med bara några sjömän. Ett sådant skepp kallades för knarr.
Víkingarnir byggðu líka smærri kaupskip sem hafði mikið pláss fyrir varning. Það voru engir ræðarar um borð bara fáir hásetar. Slíkt skip kallaðist knarr.
På relingens utsida hängde vikingarna sina sköldar och i aktern satt en stor åra som användes som roder. Vikingarna gav gärna sina skepp ett namn. Ett av de mest berömda är “Ormen Långe”, som tillhörde kung Olav Tryggvesson av Norge.
Utan á borðstokkinn hengdu víkingarnir skildi sína og í skut bátsins var stór ár sem notað var sem stýri. Víkingarnir gáfu skipum sínum nafn. Eitt þekktasta er ,,Höggormurinn” sem tilheyrði Ólafi Tryggvasyni Noregskonungi.
Vikingarna styrde sina skepp efter stjärnorna och solen. Deras skepp hade nästan ingen köl så de kunde segla på grunt vatten. Detta gjorde det lätt för vikingarna att göra överraskande anfall.
Víkingarnir stýrðu skipum sínum eftir stjörnunum og sólinni. Skipin höfðu nánast engan kjöl svo þeir gátu silgt á grunnu svæði. Þetta gerði víkingunum auðvelt fyrir að gera óvæntar árásir.
Vikingarna från Norge och Danmark seglade oftast västerut mot Irland, England och Frankrike. Vikingarna från Sverige seglade oftast österut och följde floderna in i Ryssland och Turkiet.
Víkingarnir frá Noregi og Danmörku silgdu oftast vestur á móts við Írland, England og Frakkland. Víkingarnir frá Svíþjóð silgdu oftast austur og fylgdu ánum til Rússlands og Tyrklands.
Den norska vikingen Floke upptäckte en isig ö ute i Atlanten. Det nya landet fick namnet Island. Snart flyttade många norska vikingar till Island.
Norski víkingurinn Flóki uppgötvaði eyju í Atlantshafinu. Nýja landið fékk nafnið Ísland. Fljótt fluttust margir norskir víkingar til Íslands.
Erik Röde blev dömd att lämna Island. Han seglade västerut med sin familj och fann ett nytt land. Landet fick namnet Grönland.
Eiríkur rauði var dæmdur til að yfirgefa Ísland. Hann silgdi vestur með fjölskyldu sína og fann nýtt land. Landið fékk nafnið Grænland.
Erik Rödes son Leif Eriksson seglade långt västerut från Grönland. Till slut nådde de fram till Nordamerika. Leif kallade landet för Vinland.
Sonur Eiríks rauða, Leifur Eiríksson silgdi langt vestur frá Grænlandi. Að lokum náði hann til Norður-Ameríku. Leifur kallað landið Vínland.
Under vikingarnas resor ställde de till med mycket elände, men de gjorde också bra saker. De mötte andra människor som de handlade med och på många ställen stannade vikingarna kvar och bildade kolonier som växte till städer.
Á ferðum sínum ollu víkingarnir mikilli eymd en gerðu líka góða hluti. Þeir hittu annað fólk sem þeir versluðu við og stundum urðu víkingarnir eftir, stofnuðu nýlendur sem stækkuðu í bæi.
Hvað finnst þér mest spennandi við ferðir víkingaskipanna?