![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Aftur til leiting
Martin Gunnelius & Elis Reinikainen - S:t Olofsskolan, Åbo
Týtt: Helga Dögg SverrisdottirJean Sibelius syntyi 8. joulukuuta 1865 Hämeenlinnassa. Hänen oikea nimensä oli Johan Christian Julius Sibelius ja häntä kutsuttiin Janneksi.
Jean Sibelius fæddist 8. desember 1865 í Hämeenlinna. Hans rétta nafn var Christian Julius Sibelius og var kallaður Janne.
Jannen perheeseen kuului Isä Christian Gustaf, Äiti Maria, Isosisko Linda Maria ja Pikkuveli Christian. Heidän kodissa puhuttiin ruotsia, mutta Janne oppi silti suomea nuorena.
Fjölskylda Jannes voru Christian Gustaf faðir, María mamma hans og stóra systir Linda María og litli bróðir Christian. Það var töluð sænska á heimilinu en Janne lærði líka finnsku þegar hann var ungur.
Christian Gustaf kuoli lavantautiin vuonna 1868. Hänen kuolemansa paljasti velkoja jotka saivat perheen muutamaan Marian äidin luo.
Pabbi hans Christian Gustaf dó úr taugaveiki 1868. Dauði hans kom fjölskyldunni í skuld, svo þau fluttu heim til mömmu Maríu.
Jannen ensimmäinen sävellys on nimeltä Vesipisaroita jonka hän sävelsi sen nuorena. Hän aloitti pianon soittoa 7 vuotiaana ja myöhemmin viulunsoittoa kun hän oli 16 vuotta. Hän soitteli sisaruksensa kanssa, Janne soitti viulua, Linda soitti pianoa ja Christian soitti selloa.
Fyrsta verk Jannes hét Vatnsdropar, sem hann hann samdi ungur að árum. Hann byrjaði að spila á píanó 7 ára og síðar spilaði hann á fiðlu, þegar hann var 16 ára. Hann spilaði með systkinum sínum, Janne spilaði á fiðlu, Linda á píanó og Christian á selló.
Janne opiskeli ensimmäiseksi lakitietoa Helsingissä, mutta aloitti myöhemmin musiikin opiskeluun. Hän opiskeli musiikkia myös ulkomailla, Berliinissä ja Wienissä. Hän rupesi käyttämään Jean taiteilija nimekseen.
Janne var fyrstur til að læra lögfræði í Helsinki en síðar lærði hann um tónlist. Hann lærði líka í útlöndum um tónlist, í Berlín og Vín. Hann byrjaði að nota listamannsnafnið Jean.
Ulkomailta palannut Jean antoi soittotunteja jotta hän ansaitsisi rahaa. Samaan aikaan hän sävelsi Kullervo-sinfonian.
Jean sem snéri heim frá útlöndum kenndi til að þéna peninga. Samhliða samdi hann Kullervo- sinfóniuna.
Jean muutti Helsinkiin 1904, mutta muutti sieltä pois aika nopeasti koska hänen mukaan kaikki musiikki kuoli hänessä kun hän asui siellä. Helsingin jälkeen Jean muutti Ainolaan 1904 hänen vaimonsa Ainon kanssa.
Jean flutti til Helsikni árið 1940 en flutti fljótt þaðan. Hann sagði að öll tónlist dæði í honum á meðan hann bjó þar. Eftir Helsinki flutti Jean til Ainola árið 1904 með konu sinni Aino.
Ennen Suomen itsenäisyyttä hän sävelsi Finlandian, tarkoitus oli antaa kansalle motivaatiota. Itsenäisyyden jälkeen Sibeliuksen musiikki sai enemmän merkitystä Suomelle. Talvisodan aikana hänelle tarjottiin suojapaikka ulkomailla mutta hän ei ottanut sitä.
Fyrir sjálfstæði Finnlands samdi hann Finlandia, markmiðið var að hvetja fólkið. Eftir sjálfstæðið varð tónlist Sibelius mikilvægara fyrir Finnland. Meðan vetrarstríðið stóð yfir var honum boðið húsnæði í útlöndum en þáði það ekki.
Hänen seitsemännenkymmenen syntymäpäivän kunniaksi hänelle pidettiin konsertti. Jean kuoli aivoverenvuotoon 20.9.1957 Ainolassa, 17000 ihmistä tulivat jättämään jäähyväisiä.
Haldnir voru tónleikar honum til heiðurs þegar hann varð 70 ára. Jean dó úr heilablæðingu þann 20. september 1957 í Ainola. Það mættu 17 þúsund manns til að kveðja hann.
Hänen kuvansa otettiin 100 markan seteliin vuodesta 1986 euron käyttöönottoon asti. Tänään häntä kutsutaan Suomen klassisen musiikin isäksi ja vietetään suomen klassisen musiikin päivää 8.12 hänen kunniakseen.
Mynd af honum var á 100 marka seðlinum frá 1986 þar til evran tók við. Í dag kallast hann faðir finnsku klassísu tónlistarinnar. Finnski klassíski tónlistardagurinn er 8. desember og er haldinn honum til heiðurs.