![](https://atlantbib.org/sites/default/files/logo_0.png)
Aftur til leiting
Viktor Hamminge, Erik Wiman och Moltas Karlsson - Östergårdsskolan
Týtt: Guðrun ElttørNär tjejer är ca 8-14 år kommer de in i puberteten. Tjejer brukar komma i puberteten tidigare än killar. Puberteten är den period då kroppen utvecklas från barn till vuxen.
Tá gentur eru áleið 8-14 ár, koma tær í pubertetin. Gentur verða kynsbúnar fyrr enn dreingir. Puberteturin er tíðin, tá kroppurin menninst frá at vera barn til vaksin.
När killar är ca 11-15 år så kommer de in i puberteten. Puberteten sätts igång av hormoner tex. man växer snabbare än vanligt och man börjar få hår på t.ex på benen, armarna, underlivet och armhålorna.
Tá dreingir eru áleið 11-15 ár, verða teir kynsbúnir. Puberteturin setur til dømis gongd í hormonirnar. Teir vaksa skjótari enn vanligt og hár byrjar at vaksa á beinunum, ørmunum, kynsliminum og undir ørmunum.
Med röstförändringar hos killar menar man att rösten blir lite ljusare och man får tal-avbrott när man håller en hög ton eller bara pratar länge. Det kallas att man kommer i målbrottet.
Røddin broytist hjá dreingjum, tað merkir at teir fáa eina eitt sindur lættari rødd og hon støkkur, tá teir rópa ella tosa leingi. Tað kann kallast at hava skiftisrødd.
Mens är den blödning från livmodern som kommer ungefär en gång i månaden. Tjejer växer väldigt snabbt på längden under puberteten.
Menstruatió, ella mánasjúka er ein bløðing úr lívmóðurini, sum kemur áleið einaferð um mánaðin. Gentur vaksa nógv í pubertetinum.
Hos killar utvecklas även sädesvätska som innehåller spermier. Det kan hända att lite sädesvätska kan komma ut när du sover.
Hjá dreingjum kemur ein sevja, sum hevur sáðyknur í sær. Tað kann koma fyri, at eitt sindur av sevju kemur út, tá ið tú svevur.
Det är spermier som ser till att vi får barn. 1-2 spermier som åker in i ägget som efter 9 månader blir ett barn.
Tað eru sáðkyknur, ið gera, at vit kunnu fáa børn. Ein til tvær sáðkyknur svimja inn í eggið, sum 9 mánaðir seinni verður til eitt barn.
Den vanliga tonåringen behöver 9-10 timmars sömn om natten. Om sömnen störs så kan det få allvarliga konsekvenser som t.ex. att man inte lär sig i skolan, blir lättirriterad eller till och med få en depression.
Ein vanligur tannáringur hevur tørv á 9-10 tímar av svøvni hvørja nátt. Um svøvnurin verður órógvaður, kann tað hava álvarsligar fylgjur, sum til dømis, at ein ikki lærir nakað í skúlanum, verður smásárur, ella í ringasta føri fær tunglyndi.
Det kan vara tufft att komma in i tonåren. Kroppen förändras och känslorna är upp och ner. Ta gärna hjälp genom att prata med en trygg vuxen som kan hjälpa dig när det blir som tuffast.
Tað kann vera strævið at verða tannáringur. Kroppurin broytist og kenslurnar skifta nógv. Finn tær hjálp hjá einum vaksnum, ið tú hevur álit á, sum kann hjálpa tær, tá tað er stravnast.
Hvørjar broytingar henda í kroppinum, tá ið mann kemur í pubertetin?